JUS100
16.10.17

Stortinget fra innsiden - Møt en lovgiver!

Intervjuforelesning med Trond Helleland, parlamentarisk leder (H) 

Hovedpunkter
•	Dagens regjering og Stortinget
•	Arbeidet i Stortingets faste komiteer
•	Lobbyvirksomhet
•	Lovprosessen
•	Forholdet til EU
•	Menneskerettigheter og politikk
•	Høringer på Stortinget
•	Demokratisk effektivitet i kommune og fylke

•	Den følgende delen av disposisjonen er ikke en plan/referat fra forelesningen, men et oppsett av viktige ting å vite om Stortingets arbeid.

Lovprosessen:
Regjeringens del

-	Regjeringen oppnevner sakkyndig komité 
-	Komiteen avgir begrunnet forslag til lov (NOU)
-	Et departement sender forslaget til høring
-	Departementet vurderer NOUen og høringssvarene
-	Departementets forslag oversendes Stortinget som Ot.prp (Prop. L)
Lovprosessen:
Stortingets del

-	Prop. fra regjeringen går til behandling i en av de faste komiteene
-	Komiteen sender sin innstilling til Odelstinget som Innst. O. (til Stortinget som Innst. L)
-	Odelstinget vedtar selve lovteksten som Besl. O. (Førstegangsbehandling i Stortinget: Lovvedtak)
-	Lagtinget vedtar lovteksten. (Andregangsbehandling i Stortinget. Evt med Lovanmerkning.

Lovprosessen: 
Kongens del
•	Kongen i statsråd (ved kgl.res.)
-	Sanksjonerer loven
-	Vedtar hvilken dato loven settes i kraft
-	Kunngjør loven offentlig

Stortingets faste komiteer
-	169 stortingsrepresentanter fordeles på 13 faste fagkomiteer:
    Arbeids- og sosialkomiteen 
Energi- og miljøkomiteen. 
Familie- og kulturkomiteen. 
Finanskomiteen. 
Forsvarskomiteen 
Helse- og omsorgskomiteen 
Justiskomiteen 
Kirke-, utdannings- og forskningskomiteen 
Kommunal- og forvaltningskomiteen 
Kontroll- og konstitusjonskomiteen 
Næringskomiteen 
Transport- og kommunikasjonskomiteen 
Utenrikskomiteen 

Fagkomiteens indre struktur
-	En komité har fra 10 til 20 medlemmer
-	Komiteen velger leder, første nestleder og annen nestleder. 
•	Valgene er egentlig avgjort på forhånd etter forhandlinger mellom partigruppene
-	Saksordfører velges for hver sak
•	Ansvarlig for behandlingen og framdriften av saken, innhenting av opplysninger osv.
•	Formulerer innstillingen skriftlig – Påvirker lovens målføre
-	Uenighet kan dele komiteen i flere fraksjoner
•	Vises i innstillingen som dissenser og merknader
•	Hver fraksjon kan velge sin ordfører i saken 

Høringer i komiteene
-	Komiteene innkaller til møter 
•	For å innhente flere opplysninger i en sak
•	Departementer, organisasjoner eller enkeltpersoner
-	Organisasjoner og enkeltpersoner kan be om møte
•	Ønsker å gi opplysninger til komiteen
•	Går som regel for åpne dører 
-	Åpne kontrollhøringer 
•	Saker der det er mistanke om kritikkverdige forhold, feil eller forsømmelser i regjering eller forvaltning
•	Formålet er ofte å kartlegge statsrådenes ansvar

Komiteen og partiene
-	Komiteens fraksjoner drøfter saken med sine partiers gruppestyrer eller stortingsgruppe
-	Et forslag som komitéflertallet står bak, vil normalt få flertall i Stortinget 
•	Hvis komiteen ikke har samme forholdsmessige partisammensetning kan det bli annerledes 
-	Representantene sitter vanligvis i samme komité hele fireårsperioden. 
•	Får mye erfaring på sitt saksfelt og stor innflytelse på partiets standpunkter på det aktuelle området

Den utvidede utenrikskomité
-	Drøfter med regjeringen viktige utenrikspolitiske, handelspolitiske og sikkerhetspolitiske spørsmål
•	Før beslutningene fattes i regjeringen
-	Består av de ordinære medlemmer av utenrikskomiteen og forsvarskomiteen, samt Stortingets president og lederne i partigruppene
•	Kan justeres slik at det tas hensyn til partienes forholdsmessige representasjon 
-	Forhandlingene i komiteen holdes hemmelige   

Lobbyisme
-	Systematisk og målrettet påvirkning for å oppfylle egne målsettinger overfor politiske beslutningstakere i Stortinget
-	Tok av på slutten av 1800-tallet med de nye riksdekkende interesseorganisasjonene
•	Avholdsbevegelsen, industriinteresser, arbeidstakerorganisasjoner, jord- og skogbruksinteresser osv.
-	Mindre betydning under Ap-flertallsregjeringene
-	Økt betydning de siste tiårene
•	Mindretallsregjeringer, vippepartier, profesjonelle lobyister
Lobbyistene
-	Enkeltpersoner, ansatte eller representanter for interesseorganisasjoner eller en bedrift
-	Oppdraget kan utføres av profesjonelle lobbyister, informasjonsrådgivere og myndighetskontakter
•	Ca 500 profesjonelle lobbyister i Norge. (Ca 12000 i Brüssel)
•	Mange har bakgrunn som politikere
•	Dekker områder som strategisk kommunikasjon, marketing, redaksjonelle tjenester, digital kommunikasjon, medierådgivning, investor relations, sponsorrådgivning og offentlig/politisk informasjon. 

Lobby-oppskriften
-	Finn ut hvor ansvaret ligger i den konkrete saken
•	kommune, fylke eller stat (regjering eller storting). 
-	Sett deg godt inn i saksgangen i det aktuelle forvaltningsorganet
-	Finn ut hvem som har ansvar for det konkrete saksområdet
-	Finn ut hva som er sagt eller gjort før i den konkrete saken
•	Hvem har vist interesse/engasjement, og hvilke politiske partier er opptatt av saken?
-	Finn det rette tidspunktet for å fremme saken. Gjelder det penger, må man være tidlig ute
-	Finn ”døråpnere” med autoritet for å overbevise skeptikere

Statsbudsjettet
-	Statsbudsjettet er et viktig styringsmiddel for Stortinget
•	Stiller penger til rådighet for regjeringen. Stortinget tillater at penger brukes til et bestemt formål, og har også rett til å påby dette. 
-	Myndighet forankret i Grunnloven § 75:
Det tilkommer Stortinget 
a)	å gi og oppheve lover; å pålegge skatter, avgifter, toll og andre offentlige byrder, som dog ikke gjelder ut over 31. desember i det nærmest påfølgende år, med mindre de uttrykkelig fornyes av et nytt storting;
b)	å åpne lån på rikets kreditt;
c)	å føre oppsyn med rikets pengevesen; 
d)	å bevilge de pengesummer som er nødvendige for å dekke statens utgifter;

Behandlingen av statsbudsjettet i regjeringen
-	Alle deler av statsforvaltningen trekkes inn i det forberedende budsjettarbeidet.
-	Finansdepartementet setter opp et samlet forslag til statsbudsjett, medregnet folketrygden, 
-	Regjeringens forslag til statsbudsjett legges fram for Stortinget som første sak om høsten
•	Prop. 1 S
•	Finansministeren holder finanstalen som legger grunn for den senere finansdebatten i plenum
•	Samtidig legges det frem en stortingsmelding om nasjonalbudsjettet (Meld. St. 1) = oversikt over landets samlete økonomiske situasjon med planer og utsikter for fremtiden 

Behandlingen av statsbudsjettet i Stortinget
-	Partigruppene utarbeider egne alternative budsjetter
-	Finanskomiteen samordner Stortingets budsjettbehandling, og avgir senest 20. november forslag til statsbudsjett med forslag til rammevedtak
•	Finansinnstillingen (Budsjett-innst. S. I)
•	Inneholder også de ulike partienes forslag til rammevedtak
-	Stortinget avvikler den årlige finansdebatten
•	Avsluttes med votering over forslagene. Stortingets rammevedtak er bindende for den etterfølgende budsjettbehandlingen
-	Fagkomiteene avgir innstilling om bevilgninger innen de rammeområdene de er tildelt
-	Samlet vedtak i Stortinget